Najnovije GEM istraživanje za 2019. i 2020. godinu potvrdilo je da poduzetnička okolina u Hrvatskoj još uvijek djeluje na poduzetničku aktivnost više ograničavajuće nego stimulirajuće. Prema ocjenama stručnjaka samo dvije komponente (raspoloživost i kvaliteta fizičke infrastrukture – telekomunikacijska i prometna, te dinamika domaćeg tržišta) djeluju stimulirajuće na poduzetničku aktivnost u 2019. i 2020. godini. Kao ključne komponente koje ograničavaju kvalitetnu poduzetničku okolinu navode se vladine politike prema regulatornom okviru, prisutnost značajnih barijera ulaska na tržište, niska razina transfera istraživanja u poslovni sektor, te nedostatan doprinos osnovnog i srednjoškolskog obrazovanja u izgradnji poduzetničkih kompetencija mladih.
>>>U Hrvatskoj se poduzetnici rađaju iz nužde: GEM
Percepcija o prilikama u neposrednoj okolini sudionika istraživanja stagnira (u 2020. je ostvaren pad na 47,2% u odnosu na 55,7% iz 2019. godine), ali je Hrvatska je u vrhu EU (1. mjesto 2018. i 2020. godine, a 2. mjesto 2019. godine) po iskazanim poduzetničkim namjerama što upućuje na veće učešće pokretanja poslovnih pothvata iz nužde, a ne zbog uočene prilike.
Po percepciji o vlastitim sposobnostima za pokretanje poslovnog pothvata Hrvatska je značajno iznad prosjeka EU zemalja koje su sudjelovale u GEM istraživanju u sve tri promatrane godine (2018.,2019. i 2020.). Raskorak između visoke percepcije o osobnim sposobnostima za pokretanje poslovnog pothvata u Hrvatskoj (75%) i niže razine percepcije o prilikama (47,2%) u 2020. godini otvara pitanje kako to da oni koji misle da su sposobni pokrenuti poslovni pothvat ne vide poslovnu priliku – zato što prilika nema ili ih ne znaju prepoznati, a to onda dovodi do pitanja o ulozi obrazovnog sistema.
“Što čini Hrvatsku (ne)poduzetničkom zemljom?”
Ovo su samo neki od najvažnijih zaključaka iz najnovijeg istraživanja „Global Entrepreneurship Monitor (GEM)“ za Hrvatsku: Što čini Hrvatsku (ne)poduzetničkom zemljom?“, koje je danas predstavljeno u Hrvatskom novinarskom domu u organizaciji Hrvatske udruga banaka, pokrovitelja medijske promocije projekta.
U 2019. i 2020. godini, usprkos pandemiji COVID-19, Hrvatska je sudjelovala 19. put u GEM istraživanju, a nositelj istraživanja je CEPOR – Centar za politiku razvoja malih i srednjih poduzeća i poduzetništvo. Istraživački tim kao i proteklih godina čini grupa istraživača sa Sveučilišta Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku prof.dr. Slavica Singer, voditeljica tima i članovi tima prof.dr.sc. Nataša Šarlija, prof.dr.sc. Sanja Pfeifer i prof.dr.sc. Sunčica Oberman Peterka.
Jačanje poduzetništva, gašenje požara
U uvodnom dijelu događanja uzvanicima su se obratili Zdenko Adrović, direktor Hrvatske udruge banaka, pokrovitelja medijske promocije rezultata i dr. sc. Tomislav Ćorić, ministar gospodarstva i održivog razvoja, glavnog financijskog sponzora i partnera GEM istraživanja u Hrvatskoj.
![](https://grabancijas.com/wp-content/uploads/2021/10/Zdenko_Adrovic_HUB-1024x464.webp)
“HUB je partner GEM istraživanja već niz godina i na taj način želimo doprinijeti stvaranju efikasnijeg okvira za jačanje poduzetništva u Hrvatskoj, koji će se oslanjati na spoznaje dobivene kroz međunarodno usporedivo istraživanje. Prošle godine pandemija je zaustavila gotovo cijeli svijet, ali podaci iz istraživanja su ohrabrujući i ukazuju da su gotovo sve regije u Hrvatskoj zabilježile porast poduzetničkih pothvata. Hrvatska u narednom razdoblju ima veliku priliku uz korištenje izdašnih EU sredstava i važno je to iskoristiti na kvalitetan način – digitalizirati i unaprijediti javnu upravu te provesti nužne reforme kako bi se, između ostalog, poboljšala poduzetnička okolina i time stvorile pretpostavke za gospodarski rast“, izjavio je uvodno direktor Hrvatske udruge banaka, g. Zdenko Adrović.
>>>HUB analizirao kreditiranje poduzeća, identificirao ograničenja garancijskih shema
Ministar gospodarstva i održivog razvoja, dr.sc. Tomislav Ćorić, je naglasio da sudjelovanje Hrvatske u najvećem svjetskom istraživanju poduzetništva Global Entrepreneurship Monitor od 2002. godine omogućava praćenje trendova i obrazaca poduzetničkih aktivnosti u Hrvatskoj, ali i usporedbu i analizu na europskoj i globalnoj razini: “U 2020. godini Vlada Republike Hrvatske se u velikoj mjeri bavila ‘gašenjem požara’ prouzrokovanih pandemijom i stoga je izuzetno zanimljivo čuti rezultate istraživanja poduzetništva. 2021. godina nam je donijela ekonomski oporavak, ali posljedice krize će se sigurno osjećati još godinama i upravo zato je važno kroz ovakva istraživanja pratiti pokazatelje, a Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja će i nadalje biti partner u provedbi istih.”
Pothvati iz nužde
Predstavljajući rezultate najvećeg svjetskog istraživanja o poduzetništvu prof. dr. Slavica Singer istaknula je da je poduzetnička aktivnost rezultat interakcije između pojedinaca, timova i poduzetničkog ekosustava: “U 2019. i 2020. godini Hrvatska pokazuje pad percepcije o prilikama, ali istovremeno i rast namjera za pokretanje poslovnog pothvata, što ukazuje da se povećava broj ljudi koji pokreću poslovni pothvat iz nužde. I ponovo, kao i ranijih godina, u Hrvatskoj postoji značajni kapacitet poduzetničkog djelovanja UNUTAR poduzeća (doprinos zaposlenika inovacijskim procesima), po čemu je Hrvatska uvijek u vrhu zemalja Europske unije, ali to je skrivena komponenta poduzetničkog djelovanja o kojoj bi poslovna politika i organizacijska kultura poduzeća trebala voditi računa više nego do sada.“
>>>Govor Gordane Deranje iz realne ekonomije i tržišne zbilje: transkript
Društvene vrijednosti o poduzetništvu još uvijek su u pravilu ispod prosječnih ocjena ispitanika u EU zemljama koje su sudjelovale u GEM istraživanju. U promatranom razdoblju oko 60% ispitanika smatra da biti poduzetnik je dobar izbor karijere, što je konzistentno s činjenicom da je Hrvatska u vrhu EU zemalja po iskazanim namjerama pokretanja poslovnog pothvata. Međutim, izuzetno niska percepcija o tome imaju li uspješni poduzetnici visok status u društvu je problem koji zahtijeva dodatne analize.
TEA indeks
Poduzetnička aktivnost Hrvatske mjerena kroz ukupnu ranu aktivnost – TEA indeks (poslovni pothvati do 42 mjeseca starosti) i aktivnost ‘odraslih’ poduzetnika (starijih od 42 mjeseca aktivnosti) pokazuje dvije različite situacije – rast novih poslovnih pothvata i malo učešće “odraslih” poduzeća. U 2020. godini nastavljen je rast pokretanja novih poslovnih pothvata sa 9,6% u 2018. godini na 12,7% i po tom pokazatelju Hrvatska je iznad prosjeka EU zemalja uključenih u GEM istraživanje.
Istovremeno, Hrvatska u razdoblju 2018.-2020. zadržava gustoću ‘odraslih’ poduzeća (broj ‘odraslih’ poduzeća na 100 odraslih stanovnika) na razini od oko 4,2%, ali to je još uvijek samo 57% od EU prosjeka u 2020. godini, što je pad u odnosu na 2018. godinu kada je to bilo 62%. Najčešći razlozi izlaska iz poslovne aktivnosti su neprofitabilnost (17,5%, u odnosu na sve razloge izlaska) i porezna opterećenja i birokracija (16,1%) u 2020. godini.
Korelacije
Poduzetnička demografija pokazuje relativno stabilne odnose u distribuciji poduzetničke aktivnosti i po rodnosti i po dobi. Hrvatska je još uvijek značajnije ‘muška’ zemlja po poduzetničkoj aktivnosti (1,7 omjer muških i ženskih novopokrenutih poslovnih pothvata), na razini prosjeka EU zemalja (1,8) koje su u 2020. godini sudjelovale u GEM istraživanju.
I dalje se potvrđuje obrazac da su obrazovaniji ljudi i poduzetnički aktivniji, po čemu je Hrvatska slična prosjeku EU. Ljudi s višom razinom obrazovanja češće vide prilike, uvjereniji su da imaju potrebna znanja i vještine za pokretanje poslovnog pothvata, bolje su umreženi s poduzetnicima (poznaju nekog tko je pokrenuo poslovni pothvat u zadnje 2 godine) i namjeravaju pokrenuti poslovni pothvat u naredne 3 godine.
>>>Trojka za socijalnu uključenost, dvojke za rast i zapošljavanje – kulja za demografiju: Šonje/HUP
Osim Zagreba i okolice, sve regije su u 2020. godini (usprkos pandemiji COVID-19) imale porast pokretanja poslovnih pothvata. Iako je Lika i Banovina i dalje regija s najnižom poduzetničkom aktivnosti, u 2020. godini je u toj regiji ostvaren najintenzivniji rast. Istovremeno u Lici i Banovini je i najmanje onih koji vide priliku u svojoj sredini, a najčešći razlog za ulazak u poduzetničku aktivnost je nužda (‘zaraditi za život’), ali i napraviti promjenu.
![](https://grabancijas.com/wp-content/uploads/2021/10/Predstavljanje_najnovijeg_GEM_istrazivanja_HUB-1024x469.webp)
Pandemijske prilike, ocjene odgovora na COVID
U 2020. godini u GEM istraživanje uključena su pitanja o kapacitetu reagiranja na COVID-19. Ocjene za reakcije poduzetnika i vladinih politika su u Hrvatskoj prilično izjednačene: nešto bolje su ocijenjene reakcije poduzetnika (6,1) od vladinih reakcija (5,8), korištenjem skale od 0-10. Pandemija COVID-19 je osiromašila prihode domaćinstva svagdje, u Hrvatskoj tako misli 39,7% ispitanika, u Sloveniji 44,7%, ali u Nizozemskoj 21,5%. U svim zemljama više ispitanika zna nekoga tko je zatvorio poslovanje, od onih koji su pokrenuli poslovni pothvat zbog pandemije: u Hrvatskoj je taj odnos 40,7% vs. 15,9%; u Sloveniji 25,4% vs. 6,4%, a u Nizozemskoj 25,9% vs. 16%.
Od svih koji imaju poslovne pothvate ne starije od 3,5 godine (TEA), u Hrvatskoj 29% prati prilike koje nastaju zbog pandemije, u Sloveniji 32,3%, ali u Nizozemskoj čak 41%.
Promjene
Jačanje poduzetničkog kapaciteta gospodarstva Hrvatske je odgovornost brojnih ministarstava (gospodarstva, obrazovanja, financija, znanosti, pravosuđa, rada, regionalnog razvoja), agencija i drugih institucija (sveučilišta, škola, financijskih institucija, udruga, asocijacija, medija), ali i pojedinaca koji pokreću i razvijaju poslovne pothvate, kao i zaposlenih. Promjenu stanja mogu osigurati usklađene, istovremene i konzistentne vladine politike na stvaranju poticajne poduzetničke okoline (prvenstveno u eliminiranju administrativnih barijera), obrazovne institucije (kroz omogućavanje svima da u procesu obrazovanja izgrade svoje poduzetničke kompetencije), poslovni, istraživački i financijski sektor (kroz jačanje konkurentnosti temeljene na inovativnosti) i pojedinci (koji će pokretati poslovne pothvate zbog uočene prilike).
Za promjene je potreban dogovor i suradnja u implementaciji dogovorenog i javno praćenje izvršenja – perspektiva Europskog semestra i Nacionalni plan oporavka i otpornosti okosnica su utvrđivanja odgovornosti na institucionalnoj razini.
Nakon predstavljanja GEM istraživanja uslijedila je panel rasprava „Poduzetništvo, nove generacije, novo vrijeme?“, koju je moderirao Velimir Šonje, ekonomski analitičar i direktor Arhivanalitike. Na panel raspravi su sudjelovali: Nikola Dujmović, predsjednik Uprave Spana; Nataša Mikuš Žigman, državna tajnica Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja; Igor Škrgatić, predsjednik Udruge malih i srednjih poduzetnika HUP-a; Vuk Vuković, izvšrni direktor Oraclum Intelligence Systems.
Pratite nas na Google vijestima
GEM (eng. Global Entrepreneurship Monitor) najveće je svjetsko istraživanje poduzetnišva koje prikazuje međunarodne usporedbe učestalosti pokretanja novih poduzetničkih poduhvata, društvenog odnosa prema poduzetništvu, straha od poduzimanja (eng. fear of failure) i drugih odrednica poduzetničke aktivnosti.
U 2019. godini u GEM istraživanju sudjelovalo je 50 zemalja, a u 2020. 45 zemalja (zbog pandemije COVID-19) koje čine 88% svjetskog bruto domaćeg proizvoda. Dugogodišnje sudjelovanje Hrvatske u GEM istraživanju (od 2002. godine) omogućava uočavanje trendova i obrazaca poduzetničke aktivnosti u Hrvatskoj i grupama zemalja s kojima se Hrvatska uspoređuje, prvenstveno EU i zemljama čijoj razvojnoj razini Hrvatska pripada.
U Hrvatskoj, uzorak je u svim godinama bio 2000 odraslih ispitanika, pa tako i u 2019. i 2020. godini, što znači da je od uključivanja Hrvatske u GEM istraživanje do sada (od 2002. do 2018. godine) slučajnim izborom bilo uključeno 38.000 osoba.
Rezultati GEM istraživanja u Hrvatskoj uvijek se interpretiraju u vremenskom kontekstu koji je duži od jedne godine (najčešće trogodišnje razdoblje), radi dobivanja uvida u promjene. Zbog COVID-19 pandemije rezultati istraživanja iz 2019. se analiziraju zajedno s podacima iz 2020. godine, u razdoblju 2018.-2020. Na taj način se potvrđuje ili opovrgava stabilnost uočenih tendencija i obrazaca poduzetničkog djelovanja u Hrvatskoj, te identifi ciraju kritična područja koja zahtijevaju intervencije od razine pojedinca do institucija. U tumačenju rezultata istraživanja iz 2020. godine treba s oprezom koristiti COVID-19, jer je prikupljanje podataka provedeno u svibnju i lipnju 2020. godine, tj. na početku pandemije.
Autor: HUB
![](https://grabancijas.com/wp-content/uploads/2024/02/grabancijas-logo-author-round.webp)
Grabancijaš djeluje s integritetom, neovisnošću i slobodom od pristranosti.